Формування  критичного  мислення 
 при застосуванні  нормативно-правових  актів 
 під  час   аналізу  юридичних  ситуацій

Корсун М. А.,
 вчитель вищої  категорії, вчитель-методист,
вчитель  історії  та  правознавства
Першої  української гімназії  ім. М. Аркаса

  Сучасний  інформаційний  простір насичений  фактами  про  правопорушення  і  неправомірну  поведінку  дорослих  і  дітей. Надаючи  учням  знання  про  основи  правопорядку  у  суспільстві,  основним  завданням  вчителя  бачимо  виховання  правової  культури  і  правосвідомості  громадян  України  як  запоруки  формування  правової  держави. Цілі  правової  освіти  не  можуть  бути  реалізованими  без  застосування  сучасних  освітніх  технологій. Технологія  критичного  мислення формує  здатність  до самостійної  оцінки  явищ  дійсності,  наукових  знань,  думок,  тверджень інших  людей,  уміння  бачити  їх  позитивні  та  негативні  сторони.
   Критичне  мислення  ( грец. kritike - мистецтво  розбирати,  судити)  виявляється  в здатності самостійно  визнати  загальноприйняті  стандарти  або  заперечити  їх,  висуваючи  суттєві  та  переконливі  аргументи. "Навчання  без  міркування - марна праця" - цей  вислів  Конфуція    є  актуальним  для  сучасної  освіти. Технологія  критичного  мислення  передбачає  необхідність  навчити  учня  розумових  операцій  для  того,  щоб  він  міг знайти   правильні  шляхи  розв'язання  проблем  і  життєвих  ситуацій.  В  навчальному  посібнику  для  старшокласників  "Основи  критичного  мислення"  (Пометун  О. І., Пилипчатіна  Л. М., Сущенко І. М., Баранова І.О.)  так  визначаються  основні  вміння  критично  мислити:
•	використовувати  такі  мисленнєві  операції  як аналіз, синтез,  оцінювання  в  роботі  з  різними  джерелами  інформації;
•	ставити  запитання  різних  типів  і  відповідати   на  них,  виходячи  з  особливостей  джерела  інформації  або  ситуації;
•	ефективно  здійснювати  пошук  інформації,  використовуючи  різні  тексти  і  джерела,  структурувати,  систематизувати  та  критично  оцінювати її;
•	вирізняти  факти  від  думок,  виявляти  необ'єктивність інформації;
•	аргументувати  власну  думку;
•	конструювати  тексти  різних  видів  в  усній  та  письмовій  формах.
Отже,  основне  завдання  вчителя  полягає  у  формуванні  самостійності, як важливої  характеристики  критичного  мислення,  розвитку  здібностей  учнів,  створення  ефективної  системи  перетворення  теоретичних  знань,  набутих  учнями,  в  практичну  площину. В  9  класі,  вивчаючи  "Правознавство. Практичний  курс",  значна  увага  приділяється  формуванню  навичок  аналізу  життєвих  ситуацій.  
  Перший  урок  в  9  класі,  де  обов'язково  всі  опрацьовують  подані  в  підручнику  О. Наровлянського  статті  Закону  України  " Про громадянство  України",  - це  другий  урок  теми  "Ти -людина, отже  маєш  права"  "Що  означає  бути  громадянином". Автор  наводить  4  ситуації  і  пропонує,  спираючись  на  ст.7, 8, 9 Закону,  визначити,  чи  мають  право  зазначені  громадяни  набути  громадянство  України; які  вимоги вони  мають  для  цього  виконати. Вчитель  пояснює  учням  алгоритм  розв'язання  задач:
1.	Якими є  факти:  що  сталося,  де,  коли? 
 Хто  є  учасниками  ситуації? Що  ми  про  них  знаємо? 
Які факти є  важливими,  а  які – другорядні?
2.	Які  аргументи  можуть  бути  наведені? 
Які  нормативні  акти  мають  бути  використані  при  аналізі  ситуації? (на  даному  уроці - які  саме  пункти  статей 7-9        ЗУ  "Про  громадянство" )
3.У  чому  полягає  рішення?  Чому  воно  є  саме  таким?                   Якими  можуть  бути  наслідки  такого  вирішення  проблеми?  Чи  існують  інші  шляхи  розв’язання ?
 
Вчимося  формулювати  усну  ( а  потім  і  письмову)   відповідь  при  аналізі  ситуацій  з використанням  нормативно-правових  актів:  " Згідно  ст.№...  Закону  України (повна  назва)" - цитуємо  чітко  ту  частину  НПА,  якою  керуємося  при  вирішенні  ситуації- визначаємо  розв'язання  задачі. 
Для  закріплення  набутих  навичок  об'єднуємо  учнів  у  малі  групи,  що  виконують  роль  юристів-консультантів,  даємо  завдання  для  аналізу  ситуацій. Вони  вимагають  застосування  знань  і  з  попередннього  уроку про  права  громадян України,  а  також  і  роботи  зі  статтями  18  і  19  (про  вихід  з  громадянства  і  підстави  для втрати  громадянства України)
1.	До вас за порадою  звернулась Марія,  яка вийшла  заміж  за  громадянина  Великобританії  і  планує  виїхати для  постійного  проживання  до  цієї  країни.  Марія  не може  визначитися: виходити  їй з  громадянства  України  чи  ні. Якою  буде ваша  порада і  які аргументи  ви  застосуєте?
2.	Двоє  громадян  України  Петро  і  Денис  поїхали  на  роботу до  Москви.  Петро  влаштувався  водієм  тролейбуса,  а  Денис  уклав контракт на  проходження  військової  служби.  Через  два  роки  обидва  повернулись  додому. Чи  є  вони громадянами  України?
3.	У подружжя   Ван  Сім,  які  постійно проживають  в Одесі,  але  є біженцями  з  Камбоджі,  народився  син.  Громадянином якої держави він  є?
4.	Родина  Розенфельдів  ( мати, батько,  донька  12  років  і син  15 років)  виїхали  з  України до  Ізраїлю,  вийшовши  з українського  громадянства. Через  деякий час  діти  хотіли  повернутися  жити в Україну  і  дізналися,  що вони не є  громадянами  України,  хоча  бажання  їх ніхто  не  питав.  Чи  порушено їхні  права?
5.	Громадянин  України,  18-річний  А. Голобородько  має бажання  виїхати  за  кордон.  У  видачі  закордонного  паспорта  йому тимчасово  відмовлено. Андрій не  володіє державними  таємницями,  не перебуває  під слідством,  не має  боргів,  тому  подав до суду  про  порушення щодо  нього  права  вільно пересуватися,  залишати  територію  України (ст. 33 Конституції). Ви  суддя .  Які  обставини  врахуєте при  розгляді  цієї  справи? 
6.	Особа  без  громадянства,  яка проживає  в Україні  протягом  останніх  4  років,  має  власний  будинок і невелику  фірму,  подав  заяву  про  прийняття  до громадянства України.  Яку  відповідь він  отримає?
7.	Громадянин  України  довгий час  проживає в Німеччині.  Під  час  президентських  виборів  він  прийшов  у консульство, щоб  проголосувати. Але йому  сказали,  що він  позбавлений  громадянства  України  у  зв’язку  з  постійним проживанням  за межами  України.  Чи  правильно поступили  працівники  консульства?
8. До  дверей  лікарні в м. Одесі  було   підкинуто  трьохмісячну  дитину. Незважаючи на  спроби співробітників  лікарні  і працівників  міліції,  установити  особи  батьків  дитини  не  вдалося. Лікар  звернувся  до  юридичної  консультації  з  питанням  "Як  визначити  громадянство  дитини  в   цьому  випадку?"
Важливо  знати  всі  деталі  нормативно-правових  актів,  читати  не  тільки  головне  речення  на  початку  статті  закону,  але  й  бути  уважними  при  розгляді  всього  тексту,  який  дає  пояснення  окремих  випадків. Наприклад,  при  розгляді  умов   про  прийняття до  громадянства  іноземців. Розглянути  таку  ситуацію:
Громадянин  Польщі  Т. одружився  з  громадянкою  України   К. у  2002 р..  У 2005 р.  він  порушив  клопотання  про  набуття  громадянства  України,  однак отримав відмову.  Йому  пояснили,  що  він  не  може отримати  громадянства  України,  оскільки  не  проживає  безперервно  на  її  території  5 років.
Поясніть,  чи  правомірно  йому  відмовили  у  наданні  громадянства  України? Які  ще  умови  необхідні  для  прийняття  в  громадянство  України?
     З  огляду  на  компетентнісну  зорієнтованість  сучасної  шкільної  освіти важливими  на  уроках  правознавства  є  аналіз  НПА  та  правових   ситуацій. Підручники  О. Наровлянського  для  9  і  10  класів  вміщують  достатню  кількість  документів  до  відповідних  тем,  також  можливе   використання  хрестоматій  чи  карток  з  коротким  уривком  з  тексту НПА.  Різні  форми  завдань, а  саме:
•	вибрати  правильний  варіант  із  кількох  запропонованих;
•	встановити  відповідність;
•	доповнити  схему;
•	заповнити  порівняльну  таблицю;
•	проаналізувати  ситуацію  з  правової  точки  зору;
•	висловити  власне  судження,
дозволяють  не  тільки  спрямувати  увагу  учнів  на  ключові  положення    запропонованого  джерела,  але й  розвивати  пізнавальний  інтерес школярів  до  правознавства.
     Наприклад,  завдання  до  теми  "Кримінальне  право"  в  10  кл.,  з  використанням  Кримінального  кодексу  України (ст.11, 13-15,23, 24, 51, 52, 86, 87,185, 186, 187)
1.  Дайте  визначення  понять "злочин",  "закінчений  злочин",  "незакінчений  злочин", "вина",  "умисел",  "амністія", "помилування".
2.   Який  із  наведених  видів  кримінальних  покарань,  згідно  з  Кримінальним  кодексом  України,  може  застосовуватись  як  основний,  так  і як  додатковий?
                А)  штраф
                Б)  громадські  роботи
                В)  виправні  роботи
                Г)  конфіскація  майна

3.  Проаналізуйте  ситуацію  з  юридичної  точки  зору:
Громадянин  Ф., дочекавшись  поки  гр. Л. вийде  з  квартири,   проник  до  його  помешкання  і  виніс  звідти  коштовності  та  гроші.  Сусідам  Л., які  зустріли  його  при  виході  з  квартири,  Ф.  пояснив,  що  є  другом  Л.,  тому  вони  не  надали  зустрічі  особливого  значення.
      Відповідно  до  ККУ  дії  громадянина  Ф.  кваліфікуються  як:
                А)  крадіжка
                Б)  грабіж
                В)  розбій
                Г)   шахрайство
4.   На  ринку  громадянин  К.  намагався  непомітно  витягти  гаманець  із  сумочки  громадянки  П.,  але  вона  помітила  його  дії.  Незважаючи  на  те,  що  П.  намагалася  перешкодити  К.  відібрати  її  гаманець,  він  вихопив  його  і  утік.
    Відповідно  до  ККУ  дії  громадянина  К.  кваліфікуються  як:
                   А)  крадіжка
                   Б)  грабіж
                   В)  розбій
                   Г)   шахрайство
5. До  громадянки  П.,  яка  поверталася  додому  з  роботи,  у під'їзді  її  будинку  підійшли  двоє  чоловіків, погрожуючи  ножем  і  фізичною  розправою,  забрали   золоті  сережки   і  ланцюжок,  сумку  з  гаманцем  і  картками  "Приватбанку". 
       Як  кваліфікувати  дії  чоловіків?
В  9    кл.  учні  знайомляться  з  обставинами,  які  виключають  юридичну відповідальність  (  тема "Юридична  відпвідальність")  без  цитування   нормативно-правових  актів,  тільки  вказуючи  на  конституційний  принцип  про  право  на  захист  свого  життя  і  здоров'я  від  протиправних  посягань. Інколи  учням  складно  розв'язати  юридичні  ситуації,  тому   пропоную  дев'ятикласникам,  які  цікавляться  правом  і  готуються  до  участі  в  олімпіаді,  ознайомитися  зі ст. 28 Конституції України і ст.36-43 ККУ. В 10 класі  при вивченні  теми  "Кримінальне  право" учні поглиблюють  теоретичні  знання  з  опрацюванням  статей 36 - 43,  49  Кримінального Кодексу  України.  Для  перетворення  теоретичних  знань  у  практичні  навички продовжуємо  удосконалювати  розв'язання  юридичних  задач. Приклади:
1.	Громадянин  К.  у  масці  зайшов  до  ломбарду  і,  погрожуючи  привести  у дію  вибуховий  пристрій,  забрав  у  касирки  8  тис. грн. Чи  буде  нести  вона  відповідальність  за  втрату  матеріальних  цінностей?  Як  виявилось  після  затримання через  день пошуків злочинця, громадянин К. і  касирка громадянка Н. були  однокласниками,  спільно  спланували  пограбування  ломбарду. Як  буде  перекваліфіковано  справу?
2.	Громадянин  К. був  затриманий  нарядом  міліції  під  час  бійки,  у  якій  брали  участь ще  кільеа  осіб. У  результаті  розслідування  йому  було  висунуто  обвинувачення  у   нанесенні  тяжких  тілесних  ушкоджень. Громадянин  К.  стверджує,  що  його  дії  були  тільки  необхідною  обороною. За  яких  обставин  дії  громадянина К. будуть  вважатися  необхідною  обороною?
3.	Петро  Іванович  прокинувся  серед  ночі  від  шарудіння  за дверима  квартири,  хтось  пробував  відкрити  замок. Коли  він  запитав "Хто  там?",  невідомі  почали  вибивати  двері. Тоді  Петро  Івнович  узяв  рушницю,  попередив,  що  стрілятиме. Але  невідомі  продовжували  вибивати  двері,  а  потім  вдерлися  в квартиру. Петро Іванович вистрілив. У  результаті один  із  злочинців  помер  від  кровотечі,  інший  поранений. Як  кваліфікувати  дії    Петра Івновича?
4.	Повертаючись  з  нічного  клубу  додому,  група  молодих  людей,  будучи  у  стані  алкогольного  сп'яніння,  голосно  кричала, сміялася. Сторож магазину,  мимо  якого  проходили  хлопці, подумав,  що  це  грабіжники,  і  вистрілив  у  повітря  з  рушниці. Молодь  почала  розбігатися. Почувши постріл,  шум,  крики і тупотіння,   сторож  сусіднього будівельного  майданчику  Василенко  вистрілив  у  напрямку,  звідки  лунали  голоси. В  результаті  пострілу  було  поранено  Андрія В. Чи   нестиме  відповідальність Василенко?   
В  сучасних умовах  українського  суспільства  правова  освіта є  одним  із  найважливіших  чинників  розвитку  особистості,  становлення  громадянського  суспільства  та  демократичної  правової  держави,  умовою  формування  правової  свідомості громадянина.
  Це потребує  посилити  практичну  спрямованість  правової  освіти  та  виховання,  виробити в учнів  уміння:  використовувати  знання  з  уроків  правознавства   для захисту  своїх  прав,  свобод  і  законних  інтересів;  оцінювати  та  регулювати  свої  взаємовідносини  з  іншими;  здійснювати  вибір  моделі  поведінки  у  повсякденних  життєвих  ситуаціях,  орієнтуючись  на  норми  права,  що  стосуються  неповнолітніх; опрацьовувати  окремі  положення нормативно-правових  актів;  застосовувати  на  правовому  матеріалі  критичне  мислення,  аналіз,  синтез,  оцінку,  рефлексію,  уміння  спілкуватися,  дискутувати,  розв’язувати  проблеми;  сформувати  навички  правомірної  поведінки.  Отже,  сучасна  школа   покликана  розвивати  життєві  вміння  (соціальну  компетентність) учнів.  Ще  один  приклад  практичного  застосування  знань,  отриманих  на  уроках  правознавства  і  в  роботі з  НПА – розробка  лекторію  про  права  і  обов’язки  учнів,  неповнолітніх  у  різних  сферах  правових  відносин,  який  проводиться  учнями  гімназії  на  виховних  годинах,  під  час  Тижня  права  та  Місячника  захисту  прав  дитини. Він  побудований  у  вигляді  запитань  та  відповідей,  які  найбільш  цікавлять  учнів,  проводити  бесіду  можна  у  вигляді діалогу,  обговорення  проблеми  і  наведення  порад  з  посиланням  на  нормативно-правові  акти. Наведу  декілька  питань  і  відповідей з цієї  збірки:
 Мені доводиться добиратися до школи міським транспортом. Чи маю я право на пільговий проїзд.
Так. Учні (вихованці) загальноосвітніх навчальних закладів, незалежно від підпорядкування, типів і форм власності, мають право на пільговий проїзд міським та приміським пасажирським транспортом у порядку, установленому Кабінетом Міністрів України. Учні закладів у сільській місцевості забезпечуються транспортом до місця навчання і додому безкоштовно  
Чи маю я право не носити шкільної форми, якщо вона мені не подобається?
 Ні. Якщо в статуті школи записано пункт про шкільну форму, то її потрібно носити обов'язково. Однак школярі мають можливість обирати фасон шкільної форми: перед тим, як його затвердить шкільна рада, учні обговорюють його у класах і з батьками.
Мої батьки спільно вирішують сімейні питання, але завжди нехтують моєю думкою. У яких випадках батьки зобов'язані вислухати мою думку?
Батьки зобов'язані вислухати твою думку, вирішуючи суперечки щодо твого виховання, місця проживання, позбавлення або поновлення батьківських прав, управління майном. Це зазначено у ст. 171 Сімейного кодексу України. Проте у тому ж таки Сімейному кодексі наголошується, що в деяких випадках думка дитини не має вирішального значення і суд має право ухвалити рішення, що суперечить волі дитини, якщо цього вимагають її інтереси. 
Чи порушує міліція права безпритульних дітей, забираючи їх із вулиць і направляючи в різні закриті соціальні установи? 
Ні. У цьому разі міліція не порушує права безпритульних дітей. Відповідно до Конституції України діти повинні жити в сім'ї з батьками або з особами, які їх заміняють, у соціальних установах, що забезпечують їм житло, харчування, соціальний захист, навчання й виховання.

Етапи  розвитку  критичного  мислення  (сприймання  інформації;  аналіз  інформації  та  висновки; зіставлення  висновків  з  протилежними  точками  зору;  розробка  доказів  на  користь  відповідної  точки  зору;  прийняття  рішення,  яке  грунтується  на  доказах),  визначені  науковцями,  лежать  в  основі  роботи  на  уроках  правозавства  і, особливо,  при  аналізі  юридичних  ситуацій,  де  найважливішим  є  аргументувати  своє  вирішення  проблеми,  спираючись  на  нормативно-правові  акти. Тому  найбільш  прийнятним  з  точки  зору  використання  прийомів  цієї  технології  вважаю  таке  визначення:
"Критичне мислення  є  таким  мисленням,  яке  розвивається  на  основі ретельного  оцінювання  не  тільки  припущеннь,  а  й  фактів,  і  призводить  до  найбільш  об'єктивних  висновків  шляхом  аналізування  всіх доцільних  чинників і  використання  обгрунтованих  логічних  процесів"  (А. Кроуфорд, С. Метьюз, Д. Макінстер,  В. Саул.
Використана  література
1.	Конституція  України.
2.	Наровлянський  О. Д. Правознавство (практичний  курс): Підручник  для 9  кл. К.: Грамота,2009
3.	Наровлянський  О. Д. Правознавство: Підручник  для  10  кл. – К.: Грамота,  2010.
4.	Пометун О. І. Правознавство: підручник  для  10  кл./ О. І. Пометун,     Т. О. Ремех. – К.: Літера ЛТД, 2010.
6.	Пометун О. І. Яким  бути  уроку  практичного  курсу  правознавства // Історія  в  школах України. – 2009, №5
7.   Пометун  О. І., Пилипчатіна  Л. М., Сущенко І. М., Баранова І.О. Основи  критичного  мислення: навч.посібник  для  учів  старших  класів. - Тернопіль, Навчальна  книга - Богдан, 2010.
8.	Правознавство. Документи.  Матеріали/Упоряд. О.Є. Святокум. – Х.: «Ранок»,2011.
9. Технологія  розвитку  критичного  мислення  на  уроках  правознавства.(з досвіду  роботи) С. Гушуляк - Історія України/ правознавство  та  інші суспільні  дисципліни  - 2012,  №12
10.	Формування  предметно-правових  компетентностей  учнів  через  моделювання  правового  освітнього  середовища.   (Алла Кошелєва)//  - Історія України/ правознавство  та  інші суспільні  дисципліни  - 2011,  №20